Janusz Korczak korszerűsége

 A korczaki felfogás abból a világképből indul ki, hogy a világ igazságtalan, rosszul berendezett, rosszul irányított. Ennek alapvető okát a felnőtt társadalomban kell keresni. A világ halad a megsemmisülés felé, /Nietzsche hatás/ , tele van irracionalizmussal, kiszámíthatatlansággal. Ebben a világban kell megtalálni a  gyermekek helyét. Janusz Korczak ezt tartja a legfontosabb feladatnak, mert szerinte a gyermek , mint a legkiszolgáltatottabb, legérzékenyebb ember a legrosszabbul éli meg az igazságtalanságokat és a kiszámíthatatlan megrázkódtatásokat. Ebben a világban kell megkeresni a boldogulást. A gyermek ,Korczak számára egyedi, megismételhetetlen, mint minden ember. Véleménye szerint  több területen túlnő a felnőtteken, elsősorban érzékenységben és az igazságérzetében és spontenaitásban. Több szakíró szerint Korczak szinte vallásos tisztelettel közelít a gyermekekhez. 
                            A korczaki felfogásban a nevelés emberek kölcsönös cselekvése és nem a felnőtt társadalom kizárólagos joga . A felnőttek zsarnoki uralmat gyakorolnak a gyermekek fölött. Teszik ezt abbeli meggyőződésükben, hogy ők minden titkok tudói. Az uralmi pozíció nem szolgálja a nevelést. Csak közösen lehetséges vagyis felnőtt és gyermek , gyermek és felnőtt kölcsönös tevékenységével.
A felnőtt nem birtokosa a mindentudásnak és az igazságnak. Van tanulnivalója a gyermekektől. A felnőtt nagyobb élettapasztalata és tudása igen fontos eleme a nevelésnek .Funkciója abban áll, hogy éppen ezek birtokában megértse, segítse, támogassa a gyermeket. A felnőtt abban segít, hogy a gyermek megvalósítsa önmagát. Erre természetesen nincsenek receptek, módszerek, mert minden gyermek és felnőtt egyedi és egyéniségének megfelelően kell bevonni a nevelésbe. Mindenkinek magának kell kialakítania a saját értékrendjét. Nincsenek kész sémák. A nevelés legfontosabb eleme , az önnevelés. Ez vonatkozik a nevelési folyamat mindkét szereplőjére, felnőttre, gyermekre egyaránt.
                              Léteznek –e polihisztorok a 20. században? Igen, léteznek. Ilyen személyiség Janusz Korczak is, eredeti nevén Henryk Goldszmit. Lengyel asszimiláns zsidó értelmiségi család sarja. A 20. század első felében élt és tevékenykedett a gyógyítás, a pedagógia, az irodalom, az újságírás , a jogalkotás , a szociológia területén.. Ezek alapján tekinthető polihisztornak. A polihisztori lét  nem a modern ember jellemzője, hiszen a modern ember  erőteljesen specializálódott egy-egy szakterületen belül is. A modern ember elsősorban szakember, aki egy szűk, meghatározott területhez ért.  Azonban a társadalmi életnek több olyan területe van, ahol óriási szükség van a sokoldalúságra.  Ilyen  a pedagógia. Nem elég jó szaktanárnak lenni, ahhoz hogy valaki elmondhassa magáról, hogy jó pedagógus, sokféle ismeretre, képességekre, adottságokra van szükség. Ne feledjük, hogy a pedagógus elnevezés eredetileg pedagoigos, azaz gyermekvezető. Ha valakire igaz az, hogy gyermekvezető, akkor ez Janusz Korczak, az orvos, a pedagógus, az író, jogalkotó. Polihisztor. Polihisztorságának forrása az Ember szeretete és tisztelete. A korczaki felfogásban az Ember fogalmába természetesen a gyermek is értendő hiszen a gyermek nem leendő felnőtt, hanem teljes értékű ember. Korczak  alapvető szakmája  a gyógyítás volt. Olyan orvos volt, aki pontosan tudta, hogy a fizikai gyógyítás nem működhet lelki gyógyítás nélkül. Olyan családból is származott, ahol természetes volt az emberek és sorsuk iránti érdeklődés. Családja, mint asszimiláns zsidó család a lengyel ügy elkötelezettje is volt. Ne feledjük, hogy Lengyelország egy része az orosz birodalomhoz tartozott, így Varsó is. A lengyel ügy iránti elkötelezettség  Lengyelország függetlenségét és a gazdasági, politikai reformok igényét jelentette .
      Az elkötelezettség szó ismétlése nagyon fontos, mert Janusz Korczak egész életét meghatározta. Ez az egyik legjellemzőbb morális küldetése. Ez vezet a mártíriumhoz is. Elkötelezettnek lenni ügyek iránt, olyan ügyek iránt, amelyeknek társadalmi értelme, haszna van. Az ügy : a gyermekek.
          A gyermekek, akiknek helyzete és értéke forradalmi változáson ment át a 19. század végén és a 20. században. A reformpedagógia azért tudott kialakulni, mert  világossá vált , hogy nincs jövő gyermekek nélkül. A reformpedagógia képviselőinek gyermekfelfogása különböző. Sokféle társadalmi hatás  alapján születtek meg a nézetrendszerek. Korczak ,mint liberális értelmiségi, kapcsolatba került Varsóban  baloldali értelmiségi társaságokkal. Ezek a társaságok rendszeresen hírt adtak a modern pedagógiai irányzatokról. Innen szerezte első információit Korczak is a reformpedagógiáról. A gyermekek sorsa iránti érdeklődése annak is köszönhető, hogy diákként  a Jótékonysági Társaság Ingyenes Olvasótermében ingyen dolgozott és tanított gyermekeket . Már ekkor kritikusan szemlélte az iskolát és a nevelés egészét. Kezdő orvosként Varsó szegény negyedének kórházában dolgozott, ahol találkozott  a szegény gyermekekkel. Már  ekkor mély tiszteletet érez a gyermekek iránt.  A szegény gyermekkel való "szembesülés " katartikus élmény. Korczak világosan látja, hogy abból a helyzetből kifolyólag, hogy gyermek , sok hátrány éri ,a felnőtt társadalom nem tekinti partnernek.   Az természetes, hogy a felnőttek kötelessége ellátni a gyermekeket, de ez nem azt jelenti, hogy tisztelik is és az Embert látják benne. Ha  ezt a hátrányos helyzetet még a szegénység  is  súlyosbítja ,ez katartikus egy orvos számára, aki látja a kiszolgáltatottságot és a tehetetlenséget. 1906-1910 között  Varsó egyik munkáskerületének a kórházában dolgozott . Ezen évek alatt nemcsak a beteg gyermekek testével hanem lelkével is törődik. Interdiszciplinárisan gondolkodik. Tanulmányozza a gyermeki pszichét és megérti annak specifikumát. Mélyen átélte a beteg gyermekek  lelki állapotát és nagyra becsülte a  beteg gyermekek életért folyó harcát és nem utolsósorban halálhoz való viszonyát. Már ekkor foglalkoztatja a gyermekek joga avagy jogfosztottsága: 

" A gyermekek alaptörvényére, Magna Charta Libertatisára hivatkozom. Talán van több is, de az alábbi három alaptörvényt találtam:
1.  - a gyerek joga a halálhoz
2. - a gyerek joga a mai naphoz
3.- a gyerek joga arra, hogy olyan legyen , amilyen... "   (1.)

                      Eredetileg  pszichiáternek készült, de végül a gyerekgyógyászat mellett döntött. 
Nem volt teljesen érintetlen az orvosi hivatást illetően, hiszen apai nagyapja is orvos volt a zsidó kórházban. Rendszeresen látogatja az árvaházakat is. A gyerekek iránti elkötelezettsége vezeti  el a nyári táborokban vállalt nevelőséghez . Lengyelországban a 19. század végén Gyermeknyaraltató Társaság működött és ennek  munkájában vett részt Janusz Korczak.
 Már mint kezdő értelmiségi ismeri a gyerekek fizikai , biológiai fejlődését és a gyerekközösségek működését. Rendkivül szerencsés egybeesés. A nyári táborokat szegény zsidó és lengyel gyerekek számára szervezték. Korczak itt  fontos megfigyeléseket végzett nemcsak a gyerekek fizikai állapotát , hanem szellemi, közösségi működésüket illetően is. Sok-sok tapasztalatot szerez és ezeket írásban közre is adja. Így  körvonalazódnak pedagógiai elvei és módszerei.
" Sokat köszönhetek a nyári táboroknak. Itt találkoztam először gyermekcsoportokkal és tanultam meg önálló munka során a pedagógiai gyakorlat ábécéjét.
  Illúziókban gazdagon, tapasztalatokban szegényen, szentimentálisan és fiatalon azt hittem, sokat tehetek, mert sokat kívántam elérni.
   Azt hittem, hogy könnyű a gyermekek szeretetét és bizalmát elnyerni, hogy vidéken a gyermekeket teljesen szabadon kell élni hagyni, hogy az én kötelességem csak az, hogy minden gyermekkel szemben egyforma legyek, és azt hittem, hogy így jóindulattal valamennyi kis bűnözőben gyors bűnbánatot ébreszthetek..." (2.)
        A tábori élet legfontosabb eleme a napi élet megszervezése. Ez nemcsak azt jelenti, hogy
programokat kell szervezni és enni adni illetve tisztálkodási lehetőségeket nyújtani. A tábor szervezett egység, ahol szabályok működnek, ahol törvények születnek és természetesen kompromisszumok. Nem parancsokról van szó, hiszen nem a hadsereg táborai voltak ezek, ahol természetes a parancsuralmi rend. Itt a gyerekek napi tevékenységét kellett kialakítani,  úgy hogy maguk a gyerekek is jól érezzék magukat. Korczak első nagy felismerése, hogy a tábor nem működhet a felnőttek parancsai szerint .
" Tíz éven át dolgoztam már mint korrepetitor - sem zöldfülű kezdő, sem újonc nem voltam a pedagógiai pályán , sok gyermekpszichológia - könyvet olvastam. Ennek ellenére tanácstalanul álltam a gyermekközösség kollektív lelkének titka előtt..." (3.)
      Agyerekeket partnerként be kell vonni  saját napi életük megszervezésébe. Talán ez az első lépés az önkormányzatiság felé vezető úton.  Meg kell kérdezni a gyerekeket arról, hogy számukra mi a jó és mi a rossz és mit hajlandóak tenni azért, hogy a jó megvalósuljon és a rossz nem. Természetesen ehhez hosszú út vezet. A nyári táborok kiindulópontok voltak Korczak pályáján, olyanok, melyek az önkormányzatisághoz vezetnek. Persze itt sok szépirodalmi ihletettségű élmény is éri.
                        1910 - -ben a Zsidó Árvasegélyező Társaság elhatározta, hogy új árvaházat alapít.  Ennek alapítását az is indokolta, hogy a korabeli árvaházakban szörnyű állapotok uralkodtak és talán ezen kívántak változtatni az alapítók .  dr Isaak Eliasberg , a társaság titkára , jó nevű orvos, nem véletlenül Korczaknak javasolta ennek az új intézménynek a vezetését. Ő feladta orvosi praxisát és   saját akaratából vállalkozik a feladatra, vagyis arra, hogy kialakítja , megszervezi, a Dom Sierot, azaz a zsidó árvaházat. 2 év alatt Korczak javaslatai és a kor egyik leghíresebb lengyel építészének, Henryk Sztyfelmann  tervei alapján 1912-ben megnyílik egy kifejezetten gyerekek nevelésére megtervezett épületben, a Dom Sierot. 
Árvaházban élni, ez egy meghatározott élethelyzet, amiben a gyerekeknek boldogulni kell. Ebben kell őket segíteni és erre kell őket alkalmassá tenni. Természetesen nem arról van szó, hogy az árvaházi életre legyenek alkalmasak, hanem az életre.  Képesek legyenek a kihívásokkal megküzdeni. Ahhoz, hogy ezt elérjék, szükséges a felnőttek támogatása. A felnőttek  feladata ebben a folyamatban, hogy megértsék., támogassák a gyerekeket. Ez csak úgy lehetséges, ha a felnőttek  képesek elfogadni a gyerekek különös világát. Korczak szerint ennek a világnak a különösségét függetlenség, mobilitás, gyors állapotváltozások, nagy belső szabadság jelenti . A felnőtteknek ezeket a sajátosságokat tudomásul kell venni, empatikusnak kell lenniük és meg kell tanulniuk ezen szempontok alapján felfogni, szemlélni és értékelni a környezetet. A gyereknek joga van ahhoz, hogy sajátos világát figyelembe vegyék. Tehát a gyerek ugyanolyan jogú, mint a felnőtt. 
    A Dom Sierotban folytatott működését megszakítja az I. világháború.  Az orosz hadsereg tagjaként kénytelen bevonulni. Négy évet tölt el a háborúban. Ez a gyakorlati nevelő és szervező munkából jelentett kiesést. Gondolatai a gyerekek körül forogtak. A háború alatt születik meg az első pedagógiai könyve: Hogyan szeressük a gyermeket címen. Ő maga brossurának nevezi munkáját. Ez  a világon a leginkább ismert ,alapvető Korczak mű. Magyarul is megjelent 1982-ben a Tankönyvkiadó gondozásában  Szilágyi Pál fordításában.
         
                       A háború befejezése után visszatér Varsóba és folytatja a Dom Sierotban a munkát. Ez  azonban már egy más történelmi korszak. Igen komplikált periódusa ez a lengyel történelemnek, hiszen  150 év után kellett létrehozni egy egységes,független országot, kitéve a nagyhatalmak kénye-kedvének és harcolva a szovjet-orosz fegyveres támadás ellen. Tulajdonképpen  1921. márciusára rendeződtek   a politikai viszonyok ,elkezdődhetett az önálló lengyel fejlődés. Nagyon sok problémát kellett megoldani. Ami a lakosság demográfiai helyzetét illeti, a világháborúban  sokan pusztultak el , sok árva gyerek maradt. Már 1919-ben 
Maria Rogowska -Falska , aki a Montessori iskolán vált nevelővé ,létrehoz egy új árvaházat
Nasz Dom néven, kifejezetten a háborús árvák számára. Ennek az intézménynek pedagógiai igazgatására  Korczakot kérte fel, aki az árvaház orvosa is volt. A fronton ismerték meg egymást és Marianak  szimpatikus volt Korczak pedagógiai felfogása és , aki ekkor  már néhány  éves gyakorlattal, tapasztalattal rendelkezett az intézeti munkával kapcsolatban.  
 
                           Milyen elképzeléseken alapult ez a munka ? 
 
              Módszerről nem beszélhetünk, megoldásokról beszélhetünk, amely megoldások mögött természetesen elvek is vannak, tehát nem pragmatizmusról  van szó:

"Az eszmei környezet.
Hősiessége nem a fennmaradáshoz szükséges lelkierőben, hanem a lendületben, az iramban, a hévben nyilvánul meg. Itt nem robotolnak, hanem örömmel dolgoznak. Alkotnak, nem várakoznak. Nincs kényszer, van önkéntesség. Nincsenek dogmák, vannak problémák. Nincs megfontoltság, van hév, lelkesedés. Fékezője a piszkos dolgoktól való undor, az erkölcsi esztétizmus. Előfordul, hogy néhány percig gyűlöl, de a megvetés idegen tőle. Toleranciája nem saját meggyőződésének bizonytalanságát jelzi, hanem az emberi gondolat tiszteletét és az örömöt, hogy a szellem szabadon szárnyalhat különböző magasságokban, különböző irányokban keresztezik egymást, leszállva, majd ismét felemelkedve betöltik a mindenséget. Tetteiben bátor, az idegen kalapácsütések visszhangját mohón szívja magába és kíváncsian várja az új csodák, új ismertetek , hibák, kételyek, igenlések  és tagadások holnapját.  "   (4.)

A fő elemei ennek az ars poétikának a következők: lendület, dolgoznak, önkéntesség, problémák, lelkesedés, erkölcsi esztétizmus, tolerancia, gondolat, öröm, szellem szabadsága, nyitottság.  Szigorú bírálat alá veszi a kispolgári életforma gyermek felfogását. Bírálja  annak szigorú  dogmatizmusát és ebből fakadó nevelési elveit. Szerénységre int minden felnőttet,
lehet az szülő, nevelő . Úgy véli, hogy a felnőttek kitalálták a " gyerekség uniformisát" (5.) és azt hiszik, hogy a gyermekek ezért tisztelik és szeretik őket. Tulajdonképpen hálát várnak és még jól is érzik magukat ebben a helyzetben. 
"A felnőttek nem bölcsek.
 A felnőttek nem jók.
 A felnőttek hazudnak." (6.)
Azt a tanácsot adja azoknak, akik gyerekekkel foglalkoznak, hogy ezt a munkát ne jótékonykodásból végezzék, hanem  önmegvalósításuk részeként. Először önmagukat ismerjék meg. Mit jelent ez? Mérje fel képességeit, legyen önmaga és keresse a maga útját. Ha végigjárta ezt az utat, akkor kezdheti a gyermekek megismerését és nevelését. Nem követelni kell, hanem nagyon alaposan megismerni a gyerekeket és így lehet nevelni, képezni. Mindig azt kell szem előtt tartani, hogy milyen lehetőségek vannak  a gyerekben. "Nem az a fontos, hogy minek kell lennie,hanem az, hogy mi lehet..." (7.)
Az őszinteség, a jól neveltség, a szabadság, harmonikus szellemi, lelki erő. Ezek azok a célok, amiket el akart érni neveltjeinél.
"Harmónia, szabad kibontakozás - ez a parancsolat." (8.)
Alapvető a korczaki felfogásban az, hogy a gyermeknek joga van  akarni, elvárni, érezni, nőni, kibontakozni. A nevelő ebben segítőtárs.  Az árvaházban a gyerekek és felnőttek együttélésének új modelljét alakította ki. A nevelési környezet pedig a családi szellemet jelenti,  amit minden szereplőnek tudomásul kell venni. Ez az elv az árvaházi életre is vonatkozik. A Dom Sierot életének megszervezésének nehézségeiről önkritikusan beszámol.
Fő alapelve, a személyiség feltétlen tisztelete nem sérülhetett. Ennek az elvnek szem előtt tartása  rendkívül  nehézzé tette Korczak munkáját. Már  a speciálisan megépített, korszerű épület is gondot okozott, mert a rossz, rendetlen körülmények közül érkező vadócok nem értékelték, sőt ellenálltak. Tiltásokat hallottak, amelyek értelmét nem látták. Egy évig tartott, amíg   az események és a lassan kialakuló tradíciók eredményeképpen működőképes közösség alakult ki. A közösség alatt a gyermekek és a nevelők együttműködése értendő. Az árvaház 
életének a legfontosabb elemei a következők voltak: 
      A tábla
      A levélszekrény
      A polc
      A talált tárgyak szekrénye
      A zsibárubolt
      A söprűakasztó
      A védnökbizottságok
      A gyűlés
      Az újság

    A társadalmi bíróság
Ezek az elemek a demokrácia és önkormányzat kialakításának eszközei. Az önkormányzatiság, , demokrácia alapja a korczaki árvaházban a tulajdon, munka,tanulás. Talán a legfontosabb: az önnevelés. Az árvaházban semmit nem adnak készen.

Így ír a Megbocsátás című munkájában 1919-ben:
"Mi semmit nem adunk nektek.
 Nem adunk nektek Istent, saját munkával, a lelketekben kell megtalálni.
 Nem adunk nektek hazát, saját szívetekben és gondolataitokban  munkával kell megtalálni
 Szeretetet sem adunk nektek, nincs szeretet  megbocsátás nélkül. A megbocsátás - ez munka,         
 hatalmas munka, amelynek folyamán mindenkinek saját magának kell lépéseket tenni.
 Mi csak egy dolgot adunk nektek, vágyat a jobb élet iránt, ami most nincs, de valamikor lesz,   
 vágyat az őszinteség és az igazság iránt.
  Lehet, hogy ez a vágy Istenhez vezet titeket, segít megtalálni a Hazát és a Szeretetet"

                     Mond -e bármit is a 21. század elején a majdnem 100 évvel ezelőtt pályáját kezdő orvos, nevelő,(ahogy önmagát nevezte) a pedagógusnak?
Önmegvalósítás, tolerancia, egész életen át tartó tanulás, partnerség tanár és diák között, demokrácia, önkormányzatiság, interdiszciplináris szemlélet , jogok, /személyiségi, gyermeki/
Íme néhány kiragadott fogalom a mai modern életből, amelyek a korczaki pedagógiai nézetek és módszerek alapvető elveit jelentik.

          Janusz Korczak rendkívül sokrétű tevékenységet folytatott. Tanított főiskolán, szerkesztett gyerekeknek szóló újságot, írt szépirodalmi műveket, a varsói rádióban rendszeresen válaszolt a gyerekek leveleire. Életének utolsó évei a varsói  gettóban , ahova be-került a gyerekekkel együtt , ahol emberi világot próbált varázsolni a gyerekek köré, majd mártiriumsága, amit felvállalt , azaz a koncentrációs táborba , a gázkamrába megy a gyerekekkel , mind az elkötelezettség a gyermek mellett.

                       " Az az út, amelyen én haladtam célom felé, sem a legrövidebb, sem pedig a 
                         legkényelmesebb, számomra mégis a legjobb, mert a saját utam. " (9.)

Jegyzetek: A tanulmányban felhasznált mű: Janusz Korczak: Hogyan szeressük a gyermeket
                  Tankönyvkiadó Budapest, 1982.
1.                             38.old.
2.                            192.old.  
3.                            199.old.
4.                              55.old.
5.                              82. old.
6.                              83.old.
7.                            132.old.
8.                            133.old.
9.                            127.old.         

Janusz Korczak magyarul megjelent , valamint róla írott magyar nyelvű munkák 
bibliográfiája megtekinthető a www. korczak.iweb honlapon.

                                                               dr Simon Mária
                                                            oktatási szakértő